Оприлюднено 09.07.2012

УКРАЇНА

ЧЕРНІГІВСЬКА РАЙОННА РАДА
 ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
 шостого скликання
сімнадцята сесія

РІШЕННЯ 
    
06.07.2012		№  2	

Про Програму розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012 – 2016 роки 	

Керуючись п. 16 ст. 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», враховуючі рішення сесії Запорізької обласної ради                               від 23.02.2012 № 7 «Про Програму розвитку сільського господарства Запорізької області на 2012-2013 роки», з метою розвитку сільськогосподарського виробництва та підвищення його ефективності, Чернігівська районна рада Запорізької області 	ВИРІШИЛА:

	1. Затвердити Програму  розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012-2016 роки (далі - Програма), що  додається.

	2. Районній державній адміністрації забезпечити організацію виконання заходів Програми та інформувати районну раду про її виконання щорічно до    15 січня наступного за звітним роком.

	3. Контроль за виконанням Програми покласти на постійну комісію районної ради з питань агропромислового комплексу, земельних ресурсів і водних та земельних відносин.

Голова ради	С.М.Одаренко	

ЗАТВЕРДЖЕНО
рішення районної ради 06.07.2012               № 2
ПРОГРАМА
розвитку зернового господарства
 Чернігівського району на 2012 – 2016 роки

1. ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ
Агропромисловий комплекс є одним з найбільших і важливих секторів економіки району. Тут формується основна частина продовольчих ресурсів та майже три чверті роздрібного товарообігу, що має визначальний вплив на формування внутрішнього ринку та забезпечення продовольчої безпеки району, поліпшення життєвого рівня населення. Стратегічною і найбільш ефективною галуззю агропромислового комплексу району є зернове господарство. Соціально-економічна криза негативно вплинула як на розвиток сільського господарства, так і на виробництво зерна в цілому. 
Характерною кліматичною особливістю району є його посушливість, яка обумовлюється недостатньою кількістю опадів, їх нерівномірним розподілом протягом вегетаційного періоду, що достатньо часто ускладнюється підвищеним температурним режимом. Несприятливими умовами для одержання нормальних сходів, укорінення та розвитку озимих культур, особливо після непарових попередників, є друга половина літа й осінній період.
Клімат району континентальний з високими температурними ресурсами і недостатньою кількістю опадів. Річна кількість опадів складає близько 315-450 мм. Із загальної кількості опадів в теплий період року випадає приблизно 40%.
Випадання опадів взагалі відзначається нерівномірністю і значними коливаннями їх кількості по роках і території району, що призводить до нерівномірної вологості ґрунтів.
Найбільш розповсюджені темно-каштанові ґрунти, в яких вміст гумусу не перевищує 3,6%.
Важливими проблемами зони є також боротьба з пильними бурями, змивами плодородного шару ґрунту та розробка методів підвищення родючості ґрунтів.
В останні роки погодні умови та нестійке фінансове забезпеченість господарств району не дозволяє в повній мірі використати ввесь потенціал щодо виробництва зерна. Були роки коли господарства району всіх форм власності виробили більше 100 тис.га (без населення) тому є реальна можливість отримати й більше (таблиця 1).
Таблиця 1
Валовий збір 
зернових та зернобобових за 2007-2011 рр.
2007	2008	2009	2010	2011	
тис.га	тис.тон	тис.га	тис.тон	тис.га	тис.тон	тис.га	тис.тон	тис.га	тис.тон	
27,886	41,8	33,107	100,4	37,214	82,6	34,299	80,2	36,130	84,4	

Середня врожайність зернових по району в 2011 році була 24,5 ц/га та оз. пшениці 29,5 ц/га, такі як ТОВ АФ» «Солекс» отримали 38,3 ц/га всього зернових, а оз. пшениці по 40,2 ц/га, СВК «Світанок» 35,8 ц/га та 42,7 ц/га відповідно, ФГ «Брат» 31,0 ц/га та 33,6 ц/га. 
Таблиця 2
Прогнозоване виробництво зерна 
по всіх категоріям господарств району  в 2012 -2015 рр.
Площа ріллі, тис. га	Зернові та зернобобові всього, тис. тонн	
	2012	2013	2014	2015	2016	
66,7	54	89,5	91,4	93,9	100	

Прогноз виробництва зерна при загальній площі зернових культур до 2016 року 39 тис. га та середній врожайності 25,5 ц/га валовий збір зерна має бути не нижче 100 тис. тонн. 
З метою нарощування валового виробництва продукції рослинництва Програма розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012-2016 роки розроблена шляхом підвищення ефективності сільськогосподарського виробництва за рахунок:
- оптимізації структури посівних площ, сівозмін та попередників;
- запровадження раціональних технологій обробітку ґрунту;
- широкого застосування мінеральних та органічних добрив, сучасних засобів захисту рослин;
- удосконалення та розвитку системи насінництва;
- підвищення якості та розвитку ринку зерна;
- належного науково-методичного забезпечення.

ОПТИМІЗАЦІЯ ЗЕМЛЕКОРИСТУВАННЯ

Правильне чергування культур дасть можливість застосувати раціональну систему обробітку ґрунту і на основі цього протягом всієї ротації сівозміни – підтримувати оптимальний водний і поживний режими ґрунту, успішно здійснювати боротьбу з бур’янами, шкідниками і хворобами, з максимальною ефективністю використовувати добрива і, в кінцевому результаті – підвищити рівень родючості ґрунту.
На даний час в районі налічується 108,9 тис. га сільськогосподарських угідь, в тому числі  92,8 тис .га ріллі. В обробітку сільськогосподарських підприємств знаходиться 66.7 тис. га. Розораність становить 85,2%
	За даними Запорізького центру «Облдержродючості» в грунтах району налічується 3,65% гумусу, 86 мг/кг азоту, 60,3 мг/кг фосфору та 134,3 мг/кг калію. Ресурс родючості ґрунтів складає від 12,7 до 19,7 ц/га. 
Основними видами деградації ґрунтів в районі є водна, частково вітрова ерозія, підвищена кислотність.
Протягом дії Програми планується провести комплекс заходів спрямованих на поліпшення родючості та якісного стану ґрунтів, підвищення врожайності за рахунок:
- удосконалення посівних площ, сівозмін та структури;
- посівів по кращим попередниках
- оптимізація обробітку ґрунту;
- впровадження ґрунтозахисних, вологонакопичувальних технологій обробітку ґрунту;
- максимального використання органічних добрив, пожнивних залишків, застосування сидеральних посівів;
-  інтегрованого захисту зернових культур від шкідників, хвороб та бур’янів
- використання для сівби насіння з високими посівними якостями та врожайними властивостями;
- застосування норм висіву з врахуванням біологічних властивостей сортів, вологості та родючості ґрунту;

СТРУКТУРА ПОСІВІВ 

Висока віддача кожного гектара ріллі сівозміни незалежно від типу і виду можлива за умови оптимального насичення її відповідними сільськогосподарськими культурами.
В умовах Чернігівського району згідно науково-обґрунтованих рекомендацій площа зернових має становити 36,6 – 38,5 тис. га. В господарствах району насиченість польових сівозмін озимими зерновими колосовими культурами не повинна перевищувати 40 %, у тому числі озимої пшениці  -      30,7 %.
Таблиця 3
Структура посівних площ за попередні 5 років
Рік	Всього ріллі
тис.га	Зернові, тис. га	%	Технічні, тис. га	%	В т.ч. соняшник, тис. га	%	
2007	68,256	27,886	40,8	23,126	33,8	21,889	32,0	
2008	69,178	33,107	47,8	25,989	37,5	25,439	36,7	
2009	66,860	37,214	55,6	22,840	34,2	22,720	33,9	
2010	68,192	34,299	50,2	24,538	35,9	24,335	35,6	
2011	67,146	36,130	53,8	19,466	28,9	19,453	22,9	

На 2011 – 2016 рр. прогнозується посів оз. пшениці довести до 20,5 тис. га 30,7% в структурі ріллі, оз. ячменю до 5,4 тис. га, оз. ріпаку до 1,6 тис. га, яр. пшениці до 0,25 тис. га, яр. ячменю до 8,1 тис. га 12,1%, гороху до 1 тис. га, кукурудзи на зерно до 1,1 тис. га, проса до 2,3 тис. га та соняшнику до 10,8 тис. га або 16,2% в структурі.

ПОПЕРЕДНИКИ

Відповідно до кліматичних умов району, високі і порівняно стабільні врожаї зерна добротної якості забезпечують кращі в агроекологічному та фітосанітарному відношенні попередники озимої пшениці – чорні та зайняті пари, горох,  багаторічні трави, кукурудза на зелений корм та кукурудза на силос ранніх строків збирання, ранні сорти ріпаку. Задовільними попередниками озимої пшениці є гречка ранньостиглих сортів за широкорядного способу посіву. 
Насиченість польових сівозмін ярими колосовими (ячмінь, пшениця, овес, просо) не повинна перевищувати 20 %. Кращі у фітосанітарному відношенні попередники: кукурудза на зерно і силос, гречка. Можливе розміщення ячменю та вівса після озимої пшениці.
Кукурудза менш вимоглива до попередників у порівнянні з більшістю інших польових культур. Кращими попередниками є озимі культури, горох та інші зернобобові культури, а задовільними  - ярі зернові. Не слід сіяти кукурудзу після соняшнику, багаторічних трав, проса, суданки, оскільки перші дві культури дуже  висушують ґрунт, а дві останні  - мають спільні з кукурудзою хвороби. Сівба кукурудзи після кукурудзи, особливо неодноразово, призводить до  значного наростання інфекцій летючої сажки, кореневих і стеблових гнилей та сприяє нагромадженню чисельності стеблового метелика.
Насиченість сівозмін горохом рекомендована 15 %, тому висівають на попереднє місце не раніше ніж через 5-6 років. На повторних посівах гороху втрати урожаю можуть досягти 50 %. Оптимальні у фітосанітарному відношенні попередники – зернові колосові культури.
Посіви гречки розміщують після озимої пшениці, гороху, вівса, ячменю або кукурудзи. Гречка відносно витривала до повторних посівів (два роки). У сівозміні гречку сіють на тому ж полі через 3-4 роки.
Кращі фітосанітарні умови складаються при розміщені проса після озимих зернових,  зернобобових та багаторічних трав. Просо не слід розміщувати після кукурудзи, сорго, суданської трави, а також просапних культур.

ОБРОБІТОК ҐРУНТУ

В інтенсивних сівозмінах для забезпечення високої родючості ґрунту доцільно застосовувати систему диференційованого обробітку, яка відрізняється як за способами його проведення (оранка, безполицева, чизелювання,  дискування, пряма сівба), так і за глибиною (глибокий, мілкий, поверхневий, нульовий).
У виборі того чи іншого способу обробітку ґрунту під зернові культури важливо виходячи з техніко-економічних можливостей господарства з врахуванням погодних умов і стану кожного поля.
В умовах забур’янення посівних площ, розповсюдження хвороб та шкідників слід надавати перевагу полицевій оранці, яка забезпечує кращий фітосанітарний стан ґрунту, поліпшує умови вирощування культур, підвищує їх врожайність за менших витрат засобів захисту рослин. Поряд з цим на незасмічених багаторічними бур’янами площ незаперечним є використання поверхневого обробітку ґрунту під озимі після гороху, кукурудзи на силос та інших попередників. 
При вирощуванні сільськогосподарських культур на основі радикальної мінімізації технологічного процесу (нульовий обробіток) найбільш доцільним є  застосування комплексів типу “Horch”, ”Flexi Coil 820”, які за один прохід здійснюють якісне розпушування необробленого ґрунту і сівбу. Завдяки універсальності знарядь за один прохід агрегату забезпечується формування високоякісного посівного ложа та оптимізація вологозабезпечення. У цілому це дає змогу раніше розпочати сівбу і проводити польові роботи в більш стислі строки.
Зменшення глибини основного обробітку ґрунту до 14-16 см в чорному пару, під ярий ячмінь, горох, круп’яні культури не призводить до зниження їх врожайності у порівнянні з глибокою оранкою, а забезпечує значний економічний ефект. Енергозберігаюча система обробітку ґрунту дозволяє зменшити  трудові витрати на 25-30% і заощадити 8-10 літрів пального на кожному гектарі сівозмінної площі.
Вирощування всіх ярих зернових культур по веснооранці в кліматичних умовах району малоефективне.

МІНЕРАЛЬНІ ДОБРИВА ПІД ОЗИМІ
ЗЕРНОВІ КУЛЬТУРИ

Щороку після сурової, та в деяких містах району буз снігового покриву на полях зими, рослини відчувають дефіцит елементів живлення, в тому числі і азоту, що свідчить про необхідність проведення агротехнічних заходів для посилення їх росту і розвитку навесні 2012 року, що забезпечить не менше 550-600 колосових стебел на 1 м2.
Найбільш ефективним заходом було проведення внекореневого підживлення, а потім прикореневого  підживлення посівів озимих азотними добривами, переважно аміачною селітрою. Для цього рекомендується проведення 2 підживлень – на III етапі органогенезу (по мерзло-талому ґрунті) в дозі 35 кг/га діючої речовини азоту (аміачної селітри 100 кг/га фізичної ваги) і на IV етапі органогенезу в дозі 52 кг/га д.р.(150 кг/га фізичної ваги). 
Найбільший ефект забезпечує поєднання удобрювальних підживлень, боротьбою з бур'янами у весняний період, адже внесення добрив провокує їх активний розвиток. Перевага надається тим гербіцидам, які проявляють активну дію на бур'яни при температурах, від +50 0С, до них належать: Лінтур, Гроділ ультра, Сатіс, Ковбой. Норми витрат кожного з препаратів становлять по 150 гр/га. Традиційні і більш дешеві препарати, такі як, Діален Супер, Гранстар, Естерон більш ефективні при температурі повітря вище  +15 0С.
В кожному конкретному випадку господарники і спеціалісти визначають найбільш раціональні шляхи застосування агрохімікатів. Надаючи пріоритети в залежності від стану посівів, але в будь-якому випадку є обов’язковим хоча б одне азотне підживлення і використання технологій із стимуляторами росту макро- і мікроелементами у бакових сумішах з гербіцидами. Дбаючи про урожай наступного року слід пам’ятати, що будь-які весняні агрозаходи для підвищення врожаю будуть найбільш ефективними при забезпеченні внесення в основне удобрення фосфорних і калійних добрив у дозі до 60 кг/га діючої речовини, а при посіві в рядки 10 кг/га д. р. Р2О5 (60 гк/га суперфосфату або амофосу).

В умовах обмеженого ресурсного забезпечення економічно доцільно вносити систематично добрива в помірних дозах.
Внесення під ранньо-весняну культивацію добрив у мінімально-оптимальних дозах 80-90 кг/га д. р. NPK на ґрунтах з середньою забезпеченістю поживними речовинами дозволяє отримати прирости врожаю зерна ярих зернових 8-10 ц/га. 
Додатковим резервом живлення рослин є використання для удобрення вторинної продукції рослинництва (солома, гичка, сидерати), застосування органічних добрив, виготовлених на основі гною, твердих відходів тваринницьких стоків (вермикомпости).

ЗАХИСТ РОСЛИН

Для отримання сталих врожаїв зерна високої якості передбачається застосування інтегрованої системи захисту рослин, яка базується на раціональному використанні пестицидів з урахуванням порогів економічної шкодочинності, а також дотриманні  рекомендованої агротехніки вирощування зернових культур.
Посівам зернових культур, передусім озимої пшениці значної шкоди завдають : злакові  попелиці, злакові мухи, підгризаючі совки , хлібні жуки і мишоподібні гризуни. З хвороб в районі найбільш поширеними є кореневі гнилі, борошниста роса, септоріоз листя, фузаріоз  і септоріоз колосу. Зустрічається іржа, сажки. Зросла забур’яненість полів, втрати врожаю від шкідливих організмів можуть сягати 20-25 і більше відсотків.
Захист посівів від шкідників і хвороб забезпечить своєчасне проведення в кожному господарстві інтегрованого захисту в процесі здійснення зональних екологічно безпечних технологій вирощування тих чи інших культур. Інтегрований захист передбачає використання організаційно-господарських, агротехнічних, хімічних, біологічних та інших заходів. Пріоритет в системі заходів надається нехімічним  прийомам попередження масових розмножень збудників хвороб і шкідників і серед них запровадження стійких сортів. Цією програмою передбачається  що до 2015 року захист рослин буде проводитися на площі близько 54 тис. га щорічно 
Хімічні засоби застосовуватимуться в разі надпорогової  чисельності шкідників, бур’янів та розвитку хвороб. Передбачається своєчасне проведення крайових  і локальних хімічних обробок посівів озимої пшениці, ячменю, гороху та інших культур.
	Щорічна потреба в пестицидах для захисту зернових культур від шкідників, хвороб і бур’янів складатиме близько 60 тонн.

НАСІННИЦТВО

Основні завдання насінництва зводяться до прискореного розмноження насіння нових і перспективних сортів, а також підтримання генетично обумовлених у виробництві сортів.  Виробництво насіння зосереджено в дослідних господарствах науково-дослідних  установ, сортовипробувальних станціях і спеціалізованих насінницьких господарствах, які занесені до Державного реєстру виробників насіння і садивного матеріалу.
Розвиток зернового господарства району тісно пов’язаний з ефективним веденням насінництва зернових культур.
Впровадження нових більш продуктивних, стійких до малосприятливих погодно-кліматичних умов і хвороб сортів, своєчасне сортооновлення сприяє значному збільшенню врожайності та виробництва сільськогосподарської продукції.
Для забезпечення посіву прогнозованих площ в районі потрібно мати близько 7,77 тис. тонн високоякісного насіння зернових і бобових культур. В тому числі озимих 4,7 тис. тонн, із них пшениці 4.32 тис .тонн, ярих зернових і бобових 3,07тис.тонн.
Науково-дослідні установи, які функціонують на території області виробляють добазове та базове насіння  і згідно з чинним законодавством повністю забезпечують потребу товаровиробників у вказаному насінні відповідно до прийнятої схеми насінництва.
Поряд з використанням власного насіння на засів прогнозованих площ сільськогосподарських культур в 2012 р. в господарствах, які не в повній мірі забезпечені сортовим насінням передбачається провести  закупівлю насіння в насінницьких господарствах  які діють на території району та за його межами . В разі знищення чи значного пошкодження посівів внаслідок стихійного лиха у районі є достатня кількість насіння з страхового фонду.
В районі буде продовжуватись реформування системи насінництва перш за все в напрямку зміцнення матеріально-технічної бази насіннєвих господарств, яким видано право виробництва та реалізації  базового та сертифікованого насіннєвого матеріалу сільськогосподарських культур. Таким господарством в районі є ФГ «Годлевський В.С».

2.	ЗАКОНОДАВЧА БАЗА ПРОГРАМИ
Програма розроблена відповідно до Конституції України, Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішення Запорізької обласної ради від 23.02.2012 № 7 «Про Програму розвитку сільського господарства Запорізької області на 2012-2013 роки».

3. ФІНАНСОВЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ПРОГРАМИ
Дана Програма не потребує фінансування з районного бюджету. 

4. КОНТРОЛЬ ЗА ВИКОНАННЯМ ПРОГРАМИ
Контроль за виконанням Програми здійснює постійна комісія Чернігівської районної ради з питань агропромислового комплексу, земельних ресурсів і водних та земельних відносин.

Додаток 1
до Програми розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012 – 2016 роки 	

Характеристика Програми

1. Назва: Програма розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012 – 2016 роки.

2. Підстава для розроблення: розпорядження голови обласної державної адміністрації від 29.03.2012 № 148 «Про підсумки соціально-економічного розвитку області за 2011 рік та основні завдання на 2012 рік», рішення Запорізької обласної ради від 23.02.2012 № 7 «Про Програму розвитку сільського господарства Запорізької області на 2012-2013 роки»

3. Ініціатор-головний замовник: управління агропромислового розвитку райдержадміністрації.

4. Розробник: управління агропромислового розвитку райдержадміністрації.

5. Мета: нарощування валового виробництва продукції рослинництва шляхом підвищення ефективності сільськогосподарського виробництва

6. Початок і закінчення: початок - 2012 рік, закінчення – 2016 рік.

7. Етапи виконання: щорічно.

8. Програма не потребує фінансування з районного бюджету.

9. Очікувані результати виконання: збільшення валового виробництва зерна – не менше 100 тис. тонн.

Додаток  2
до Програми розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012 – 2016 роки	

Перелік заходів і завдань районної Програми

Назва заходів 	Виконавці	Термін виконання	Загальний обсяг, тис. грн..	Орієнтовні обсяги фінансування, тис. грн.	
				За роками виконання	
				2012 рік	2013 рік	2014 рік	2015 рік	2016 рік	Усього І етап	Усього наступні етапи	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	11	
1 Всього  по основних заходах Програми											
Організувати роботу в сільськогосподарських підприємствах по підвищенню родючості ґрунтів, збільшенню площ посівів зернових культур новими районованими сортами і гібридами, впровадженню інтенсивних технологій вирощування зернових культур	Управління агропромислового розвитку  райдержадміністрації	Протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								
Забезпечити постійний моніторинг стану посівів зернових культур, відбір зразків для визначення життєздатності рослин	Управління агропромислового розвитку  райдержадміністрації, сільськогосподарські підприємства	Протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								
Здійснити практичні заходи щодо насичення ринку насінням, мінеральними добривами, пестицидами, технікою, запасними частинами, накопичення пального в обсягах, що забезпечують технологічну потребу на період проведення комплексу весняно польових робіт. 	Управління агропромислового розвитку  райдержадміністрації, сільськогосподарські підприємства	Протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								
Провести в повному обсязі роботи з догляду за посівами озимих зернових культур, включаючи підживлення азотними добривами згідно з розрахунковими нормами на заплановану урожайність, але не менше 150 кг на гектар, інтегрованого захисту посівів від шкідників, хвороб та бур’янів.	Сільськогосподарські підприємства	Протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								
Провести районну нараду за участю керівників господарств усіх форм власності, наукових установ, обслуговуючих організацій з питань особливостей проведення комплексу польових робіт 	Управління агропромислового розвитку  райдержадміністрації	Щорічно протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								
Провести навчання керівників і спеціалістів сільгосппідприємств усіх форм власності з питань використання сучасних технологій  вирощування сільськогосподарських культур і досвіду роботи кращих господарств.	Управління агропромислового розвитку  райдержадміністрації	Протягом 2012-2016 рр.	Не потребує фінансування								

Додаток 3
до Програми розвитку зернового господарства Чернігівського району на 2012 – 2016 роки	

Орієнтовні обсяги та джерела фінансування Програми

Джерела
фінансування	Обсяг фінансування,
всього, тис. грн.	В тому числі по роках:	
		2012	2013	2014	2015	2016	
Районний бюджет	0	0	0	0	0	0	
Обласний бюджет	0	0	0	0	0	0